CUPRINS

INTRODUCERE

Date de recunoaştere a documentaţiei

Obiectul lucrării

Surse de documentare

STADIUL ACTUAL AL DEZVOLTĂRII

Evoluţia zonei; corelarea cu alte documentaţii de urbanism aprobate

Elemente ale cadrului natural şi potenţial de dezvoltare

Încadrarea în localitate

Circulaţia

Zonificarea funcţională şi bilanţ teritorial

Echipare edilitară

Probleme de mediu

Opţiuni ale populaţiei

PROPUNERI DE DEZVOLTARE URBANISTICĂ

Concluzii ale studiilor de fundamentare

Corelarea cu alte documentaţii de urbanism

Valorificarea cadrului natural

Zonificarea teritoriului – reglementări, bilanţ teritorial, indicatori urbanistici

Căi de comunicaţie

Dezvoltarea echipării edilitare

Alimentarea cu apă

Canalizare

Alimentare cu energie electrică

Telecomunicaţii

Alimentarea cu căldură

Gospodărie comunală

Protecţia mediului

Obiective de utilitate publică

4. CONCLUZII, MĂSURI ÎN CONTINUARE

5. PROCEDURA DE AVIZARE – APROBARE

MEMORIU GENERAL

1. INTRODUCERE

1.1. Date de recunoaştere a documentaţiei

Denumirea lucrării:

Plan Urbanistic Zonal (P.U.Z.)

Mun. Tg.- Jiu, strada Panduri, jud. Gorj

(Întocmire PUZ în vederea construirii de locuințe

și funcțiuni complementare)

Beneficiar:

CREȚAN MIRCEA

Comuna Dănești, satul Barza, județul Gorj

Proiectant:

Biroul lndividual de Arhitectură

B.I.A. TEODORESCU D. ION

- Tg-Jiu;

- str. 23 August, bloc nr.55,sc.2, et.II,

municipiul Tg. Jiu, judeţul G o r j

Pr. nr. 1/2016,

Data elaborării:

Ianuarie 2016;

1.2. Obiectivul lucrării

Urbanismul este domeniul care grupează totalitatea regulilor acceptate de populația unei localități în vederea stabilirii destinației şi exploatării adecvate a unei porțiuni din teritoriu (teren, parcelă, lot) aparținând unuia sau unui grup de locuitori al ei.

Regulile menționate trebuie să aibă în vedere echilibrul dintre necesitățile personale și cele sociale ale individului și familiei sale sau ale grupului, dintre interesul personal și cel general al colectivității.

În condițiile trecerii la economia de piață și a relansării activității de construire, în special în domeniul privat, documentațiile de urbanism sunt necesare în vederea stabilirii condițiilor de amplasare și realizare a construcțiilor, prin corelarea interesului public cu cel particular.

Perioada pe care am parcurs-o până în prezent începând din 1989, se caracterizează prin mari mutații sociale, tehnologice, morale, estetice, conceptuale etc., având un impact puternic asupra existenței și activității umane și implicit asupra urbanismului și amenajării teritoriului, precum și a arhitecturii sau a construcțiilor – domenii ce definesc cadrul fizic constituit al omului.

Înfățișarea spațiilor urbane din România se apropie vertiginos de un punct critic. Presiunile economice exercitate de-a lungul timpului, au transformat orașele în desfășurări aproape haotice de clădiri mai mult sau mai puțin reușite.

Această stare de fapt este resimțită din ce în ce mai pregnant atât de arhitecți, de cadrele de specialitate din administrație cât și de simplii cetățeni ai localităților, lucru demonstrat de numeroasele dezbateri, conferințe și luări de poziție din mas media si nu numai.

Din aceste motive orașele sunt lipsite de viziune pentru dezvoltare și nu sunt privite în context european. Ele se dezvolta pe baza unor planuri de urbanism generale (PUG-uri), care au devenit formale din pricina depășirii lor ca aplicabilitate, cu referire la ritmul de dezvoltare al localităților.

Orașele sunt în derivă, se pierde coeziunea spațială și socială din cauza proiectelor imobiliare pe suprafețe mici sau mari, care nu sunt integrate zonei urbane în care ar trebui să se integreze. Marile centre comerciale, ansamblurile rezidențiale fără dotări și legături cu orașul produc găuri în țesutul urban.

Extinderea fenomenului generează confuzii asupra valorilor şi pierderea identității. Acest tip de creștere este în contradicție cu conceptul de dezvoltare durabilă a orașelor europene, la care România a subscris.

Din cauza lipsei unui P.U.Z., pentru întreaga zona care să acopere toată porțiunea de teren dintre râul Jiu și zona canalului existent la vestul străzii Prelungirea Panduri, s-a ajuns ca multe amplasamente, din care face parte și terenul studiat în prezenta documentație, să nu beneficieze de un regulament local pentru realizarea de locuințe și alte funcțiuni complementare care să conducă la închegarea unui front stradal compact și a ocupării în mod eficient a terenului.

Scopul elaborării prezentului P.U.Z este acela de a analiza necesitatea și oportunitatea lotizării terenului luat în calcul, în totalitate terenuri proprietate privată, de a stabili condițiile de amplasare și executare de construcții destinate funcțiunii de locuință și alte funcțiuni complementare în condițiile respectării prevederilor celorlalte documentații de urbanism și a condițiilor particulare generate de teren, de vecinătățile acestuia și de cerințele funcționale.

Pentru corelarea interesului public cu cel particular și pentru stabilirea condițiilor de amplasare și realizare a construcțiilor este necesară elaborarea documentațiilor de urbanism, astfel încât să existe o imagine globală a întregului ansamblu de construcții din zona studiată și posibilitățile de dezvoltare în perspectiva imediată și cea de viitor.

Evoluția, după 1990, a cadrului legislativ românesc în domeniul urbanismului și amenajării teritoriului este marcată de apariția Legii nr. 350/2001 privind amenajarea teritoriului și urbanismul, lege modificată, reactualizată și republicată.

Legea prevede în mod specific luarea în considerație a cerințelor integrării în spațiul european, stimularea importanței gândirii strategice în planificarea dezvoltării, definirea explicită a caracterului activității de amenajarea teritoriului și de urbanism și a documentațiilor aferente.

Revizuirea, armonizarea și comasarea metodologiilor de elaborare și a conținuturilor - cadru al documentațiilor de amenajarea teritoriului și de urbanism alcătuiesc o bază solidă pentru:

- asigurarea unității și rigorii întregului proces de elaborare – aprobare – aplicare a documentațiilor de urbanism;

- precizarea celor mai importanți pași pentru întocmirea tuturor tipurilor de documentații;

- nuanțarea fundamentării documentațiilor;

- accentuarea importanței planificării strategice în dezvoltarea spațială și a relației acesteia cu planificarea analitică.

Terenul studiat este situat în extravilanul aprobat al localității mun. Tg.- Jiu, în zonă de interdicţie, până la elaborarea unei documentaţii de specialitate (P.U.Z.) sau actualizare P.U.G.

Terenul este situat între zonă cu terenuri pe care s-au construit sau se construiesc locuințe unifamiliale si spatii cu alte functiuni compatibile zonei de locuit, terenuri introduse în intravilan, prin aprobarea unor P.U.Z. - uri sau PUD-uri individuale, sau de grup particular.

Necesitatea elaborării Planului Urbanistic Zonal (P.U.Z.) este o cerinţă a Primăriei mun. Tg.- Jiu, menţionată în Planul Urbanistic General (PUG) şi justificată, în vederea corelării reglementărilor executării de construcţii noi pe terenurile studiate, precum şi motivarea necesităţii schimbării folosinţei terenului, din teren agricol (zona de pășune în prezent) în teren curţi – construcţii.

Obiectivul Planului Urbanistic Zonal constă în:

justificarea organizării funcţionale a zonei;

enunţarea condiţiilor de amplasare şi realizare a construcţiilor propuse;

încadrarea în reţeaua de circulaţie existentă şi asigurarea completă cu utilităţi a zonei;

propunere de schimbare a categoriei de folosinţă a terenului în teren curţi - construcţi.

Pe baza Planului Urbanistic Zonal aprobat şi a documentaţiilor de autorizare a construcţiei se vor putea solicita şi elibera autorizaţii de construire pentru fiecare gen de construcţie în parte.

1.3. Surse documentare

Planul Urbanistic General (P.U.G.) al mun. Tg.- Jiu, proiect elaborat de S.C. URBANPROIECT S.A. Bucureşti. În acest P.U.G. zona studiată nu a fost inclusă în intravilan.

În prezent, PUG-ul municipiului este în curs de elaborare a actualizării. Până la aprobarea P.U.G. - lui actualizat se vor respecta, după avizare şi aprobare, reglementările din P.U.Z.-ul propus, reglementări care vor fi incluse în noul P.U.G.

PUZ pr. Nr.82/2014- aprobat prin hotărâre a consiliului municipal Tg. Jiu, PUZ ce se învecinează la sud cu amplasamentul prezentului PUZ propus spre aprobare.

- Planul de amenajare a teritoriului judeţului Gorj, elaborat în 1997, de Institutul Naţional de Cercetare şi Dezvoltare pentru Urbanism şi Amenajarea Teritoriului, S.C. URBANPROIECT S.A.

În vederea elaborării Planului Urbanistic Zonal, beneficiarul au pus la dispoziţia proiectantului următoarele:

- Planuri de amplasament(cadastrale) scara 1:2000;

- Ridicare topografica vizata de oficiul de cadastru sc. 1:2000;

- Certificat de urbanism nr. 1366/10.11.2015;

- Avizul de oportunitate pentru intocmire PUZ nr.___ din ______.2016

2. STADIUL ACTUAL AL DEZVOLTĂRII

2.1. Evoluţia zonei;

Corelarea cu alte documentaţii de urbanism aprobate

Dacă în primii ani după 1990 s-au făcut paşi mărunţi în dezvoltarea

zonei datorită lipsei unui interes major pentru construire, în ultimii ani, investiţiile în domeniul construcţiilor au căpătat o amploare foarte mare, construindu-se într-un ritm fără precedent în zonă.

Acest lucru s-a datorat în mare parte, igienizării zonei de către primăria municipiului Tg. Jiu și asfaltării străzii Panduri cât și de desființarea platformelor de gunoi din zonă precum și aparitia unor constructii de locuințe în zonele învecinate.

Deasemeni, cu cât zona se dezvoltă, beneficiind de mai multe utilități, cu atât cerinţele pentru noi loturi de construire creşte şi devine o prioritate majoră găsirea unor noi amplasamente, adecvate, potrivite, acestea extinzându-se şi în afara zonelor studiate spre estul localitătii cu specificarea legăturii cu viitoarea centură din zona vest a municipiului.

Pentru zona studiată nu există alte documentaţii urbanistice în afara celor menţionate.

Zona studiată în PUZ se învecinează la nord cu o zonă pentru care PUZ- ul a fost aprobat, în prezent fiind deja emise CU în vederea realizării de noi locuințe.

2.2. Elemente ale cadrului natural şi potenţial de dezvoltare	Terenul este liber de construcţii şi nu necesită desfiinţări.

Zona studiată este pretabilă pentru dezvoltare urbanistică şi datorită vecinătăţilor existente, construcţiile propuse sunt recomandate a fi destinate pentru locuinţe și de asemenea functiunilor complementare.

Terenul nu prezinta un cadru natural deosebit, care sa fie afectat de noile propuneri.

În perioada imediat anilor 1990 – 1991 aceste terenuri au fost folosite pentru pășunatul animalelor deținute de locuitorii din vecinătatea zonei.

Studiul geotehnic prezintă condiţiile de teren privind amplasamentul cercetat şi cuprinde datele geotehnice care constituie baza de calcul şi analiză a terenului de fundare, ca suport al fundaţiilor pentru obiectivele care se vor proiecta .

Calculul terenului de fundare efectuat în studiu, se sprijină pe informaţiile obţinute pe bază de observaţii şi investigaţii în teren şi laborator, asupra stratificaţiei de bază a terenului din zona amplasamentului cercetat.

Parametrii geotehnici prezentaţi în studiu, stau la baza calculului de rezistenţă şi adaptare la teren a obiectivelor ce vor fi proiectate in zona, respectiv, în condiţiile unui strat de luncă şi terasă veche, aluvionară, a râului Jiu.

DATE GENERALE DE AMPLASAMENT

Amplasamentul prezentului PUZ, este situat în zonă de luncă, în extravilanul din vestul municipiului Tg.-Jiu.

Terenul este delimitat la sud de terenuri particulare , la nord de amplasamentul altor zone pentru construcția de locuințe amplasate conf. PUZ-urilor aprobate, la est de strada Panduri , iar la vest de drum

deexploatare limitat de HC.91.

Coordonate amplasament:

Terenul se află în zona de platou pe care se dezvoltă depozite de terasă de vârstă pleistocen superior. Ele sunt reprezentate prin pietrişuri în matrice nisipoasă argiloasă.

Din punct de vedere hidrogeologic, nivelul hidrostatic este interceptat în zonă la adâncimi cuprinse între 3,80 – 5,80 m. Agresivitatea apei subterane este frecvent carbonică intensă.

Terenul este stabil şi bun pentru fundare pentru obiectivele ce urmează a fi realizate pe amplasamentele studiate în PUZ.

Parametrii geotehnici ce vor sta la baza calculului fundaţiilor fiind:

adâncimea de fundare: 090 – 1,20 m de la suprafaţa terenului natural, funcţie de regimul de înălţime al construcţiei;

presiunea convenţională de calcul a stratului de nisip: 350 kPa;

Referitor la seismicitate, rezultă:

zona seismică de calcul „E”;

perioada de colţ Tc = 1,0 sec;

coeficientul Ks = 0,12;

echivalenţă în gradul de intensitate seismică: 7;

greutatea de referinţă a stratului de zăpadă (gz): 1,3 KN/mp;

sarcina datorită acţiunii vântului (gv): 0,30 KN/mp.

Din punct de vedere geologic, „în sens larg", amplasamentul cercetat, face parte din zona depresionară Tg. Jiu - Câmpu Mare, cu dealuri de altitudine joasă şi văi largi, orientate aproximativ pe direcţia nord - sud.

În „sens strict" terenul care constituie amplasamentul cercetat, se încadrează în zona de luncă şi terasă veche aluvionară a râului Jiu, care curge pe latura estică a amplasamentului.

Geomorfologic, amplasamentul este caracterizat de un teren aproximativ plan, cu pantă isesizabilă de la nord spre sud, în sensul de curgere a văii principale.

Structural, terenul este stabil şi nu prezintă la suprafaţă fenomene distructive evidente, care să afecteze în timp stabilitatea construcţiei.

Depozitele litologice care alcătuiesc terenul de fundare, sunt în general de luncă şi terasă aluvionară, reprezentate prin argile prăfoase de suprafaţă, urmate în adâncime de pietrişuri cu bolovănişuri în matrice nisipoasă-argiloasă.

În baza pietrişurilor cu grosimi apreciabile de peste 7,00 m se întâlneşte complex argilo-mărnos vânăt, cu permeabilitate redusă, considerat ca roca de bază - reper a fundamentului geologic din zona municipiului Tg.-Jiu.

STRATIFICAŢIA TERENULUI

Stratificaţia terenului de fundare este unitară pe toată suprafaţa de amplasament a obiectivului care se proiectează.

Formaţiunile „în situ" (nederanjate) care alcătuiesc terenul de fundare, sunt de natură aluvionară şi aparţin cuaternarului superior, reprezentat de următoarea succesiune litologică de bază:

Sondaj - Si

0,00 - 0,20 m - sol vegetal argilos;

0,20 – 0,60 m – umplutura pietris

0,60 – 4,00 argilă prăfoasă, gălbuie (depozite de luncă aluvionară);

4,00 - 4,50 m - pietriş cu bolovăniş în matrice nisipoasă-argiloasă

(depozite grosiere de terasă aluvionară), strat care se continuă în adâncime.

Sub depozitele de terasă aluvionară din zona activă a fundaţiilor la adâncimi de peste 7,00 m se întâlneşte complexul argilo – mărnos vânăt, considerat ca rocă de bază - reper, din zona municipiului Tg.- Jiu.

Grosimea complexului argilo - mărnos vânăt, este de ordinul zecilor de metrii şi reprezintă fundamentul geologic al bazinului subcarpatic.

INDICI GEOTEHNICI DE BAZĂ AI TERENULUI

Principalii indici geotehnici medii care caracterizează zona (conform Analiza Geotehnică a Teritoriului şi Posibilităţi de Construibilitate în Municipiului Tg-Jiu – pr. nr. 20/1995 – Institutul de Proiectare Gorj S.A.) sunt:

umiditatea naturală w% = 4,4%;

greutatea volumică naturală – yw = 19,8 kg/mc;

porozitate - n% = 32,0%

indicele porilor - e = 0,47

unghiul de frecare interioară = 330 - sub apă = 310

modul de deformaţie lineară – E = 20.000 kPa

coeficient de deformaţie laterală – v = 0,27

coeficient de frecare pe talpă = 0,45

coeficient de permeabilitate – K = 120 mc/zi

CONDIŢII DE FUNDARE

Corelând datele obţinute prin cercetarea geotehnică asupra terenului de fundare din zona luată în studiu, cu caracteristicile geotehnice ale pământurilor din zonele adiacente, se stabilesc următoarele condiţii de fundare.

1.	Interval de adâncime 0,30 — 4,00 m.

- Stratul de fundare este alcătuit din umplutura de pietris, argilă prăfoasă gălbuie (depozite de luncă aluvionară)

- Presiunea convenţională de calcul a terenului de fundare este de 250 kPa.

- Nu este interceptat nivelul hidrostatic.

2. Interval de adâncime 4,00 - 4,50 m.

Stratul care se continuă în adâncime, este constituit din pietriş cu bolovăniş în matrice nisipoasă - argiloasă (depozite de terasă veche aluvionară, râul Jiu).

Presiunea convenţională de calcul a terenului de este de 350 kPa.

Nivelul hidrostatic al apei subterane se află la adâncimea de peste 3,80 m faţă de suprafaţa terenului natural. Apa subterană prezintă agresivitatea carbonică slabă faţă de betoane.

Adâncimea minimă de fundare va depăşi în toate cazurile adâncimea de îngheţ a zonei = 0,80 m faţă de suprafaţa terenului natural cu depasirea stratului de umplutura si încastrarea în terenul bun de fundare.

Se recomandă fundarea obiectivelor în stratul cu argile prăfoase, la adâncimea minimă de -1,20 m faţă de terenul natural, având în vedere caracterul contracţiilor argilelor.

Presiunile convenţionale de calcul ale terenului de fundare prezentate în studiu sunt considerate de bază pentru fundaţii, având lăţimea tălpii de B = 1,0 m şi adâncimea de fundare Df = 2,0 m faţă de terenul sistematizat. Corecţiile de lăţime si adâncime se vor efectua de către proiectantul de structuri, în funcţie de lăţimea fundaţiilor şi adâncimea de fundare reală a obiectivului, după metodologia STAS 3300/2 - 85.

- Din punct de vedere seismic, conform P 100 - 92, pentru amplasamentul respectiv, rezultă:

Zona seismică de calcul „ E "

Perioada de colţ Tc = 1,0 sec,

Coeficientul Ks = 0,12

Intensitatea seismică, este de gradul VII

Zona climatica B – STAS 10101/21

Greutatea de referinţă a stratului de zăpadăeste de 1,2 KN/m2

Zona eoliană „ A " - Stas 10101/21 - 90.

Sarcina datorită acţiunii vântului (gv) este de 0,30 KN/m2

Adâncimea de îngheţ maximă este de 0,80 m .

RECOMANDĂRI GEOTEHNICE

- Săpăturile pentru fundarea obiectivului se vor efectua conform proiectului de execuţie, respectându-se întocmai planurile de fundaţii ale construcţiilor.

- Eventualele zone cu teren necorespunzător (lentile nisipoase), întâlnite local la cota săpăturilor pentru fundaţii, se vor evacua în întregime până la terenul „în situ" (nederanjat), bun de fundare.

- Săpăturile se vor finisa pe ultimii 15-20 cm, cu puţin timp înainte de turnarea betonului.

Adâncimea de fundare nu va fi mai mică decât adâncimea de îngheţ din zonă = 0,80 m faţă de terenul natural.

Betonul pentru fundaţii se va turna în timp util pentru a se evita deteriorarea terenului de fundare la cota săpăturilor.

Prin sistematizarea pe verticală se va nivela zona de amplasament, astfel încât apele de suprafaţă provenite din precipitaţiile atmosferice, să fie dirijate corespunzător în afara amplasamentului.

- În jurul construcţiilor se vor efectua trotuare din beton înclinate spre exterior, aşezate pe un strat impermeabil de argilă, tasată corespunzător.

2.3. Încadrarea în localitate

Zona studiată este situată în extravilanul mun. Tg.- Jiu, la limita sud -vestică cu incadrare in U.T.R. 32( zona de locuințe individuale Panduri- Voinigești).

2.4. Circulaţia

Accesul auto şi pietonal, în zona studiată, se realizeaza din strada Panduri, stradă modernizată prin intermediul accesului de servitute propus și cadastrat în interiorul amplasamentului.

2.5. Zonificare funcţională şi bilanţ teritorial

Terenul studiat are o suprafaţă totală de 17.500,00 mp.

Bilanţului teritorial -

POT existent = 0,00%, CUT existent = 0,000.

2.6. Echiparea edilitară

În apropierea amplasamentului studiat există reţea electrică aeriană și reţea de apă potabilă pe strada Panduri. Rețeaua de gaze naturale, este situată pe aceiași stradă(prelungirea Panduri) la o distanță de aproximativ 300 ml de accesul propus pentru amplasament.

În prezent canalizarea menajeră, în sistem centralizat nu există în zona amplasamentului .

Canalizarea menajeră se poate soluţiona într-o primă etapă prin rețea de incintă cu deversare în bazine vidanjabile etanşe proprii (individuale sau în comun) sau prin ministaţii de epurare biologică tip Bioclar, iar apele rezultate din acestea pot fi folosite pentru udarea spaţiilor verzi.

2.7. Probleme de mediu

Amplasamentul studiat, conform OM nr. 776/2007 nu se găseşte prins în reţeaua ecologică europeană Natura 2000.

În prezent, zona nu este exploatată din punct de vedere agricol și constructiv.

Pentru ca zona să devină pretabilă pentru construcţii este necesară trecerea terenului în categoria curți construcții.

Terenul este pretabil pentru locuințe și funcțiuni complementare şi nu sunt probleme de mediu (apă, sol, aer) care ar putea afecta echilibrul ecologic existent.

Pe perioada realizării lucrărilor de execuţie, se vor respecta următoarele măsuri de prevenire a poluării:

excavaţiile vor fi limitate în adâncime până la cota stabilită prin proiectul tehnic de specialitate;

în timpul excavaţiilor nu se vor deversa reziduuri de carburanţi şi lubrifianţi în apă sau pe sol ;

Aerul poate fi afectat prin sursele de poluare reprezentate prin utilajele de execuție sau mijloacele de transport, cât şi prin eliberarea în atmosferă a particulelor fine de praf ce pot rezulta în timpul operaţiilor de realizare a constructiilor, dar efectul acestui efect asupra mediului este mic iar asupra populaţiei este nesemnificativ.

Pe lângă recomandările prezentate, pe perioada realizării constructiilor se mai adaugă elemente suplimentare constând în:

- semnalizarea şantierului;

- managementul reziduurilor va fi realizat în conformitate cu prescripţiile prezentate în documentaţiile din faza, DTAC sau PT, deoarece la o gestionare incorectă cantitatea acestora ar putea creşte cu efect nociv;

- itinerariul autovehiculelor de transport (dacă este cazul) trebuie cu atenţie studiat pentru a evita pe cât posibil disconfortul provocat de zgomot şi vibraţii;

În concluzie, în urma lucrărilor propuse (eliberarea terenului pentru construcţii, amenajări drumuri şi alei, lucrări pentru realizare reţele tehnico – edilitare, împrejmuiri, construcţii pentru locuit sau cu functiuni complementare) nu apar probleme de mediu care ar putea afecta echilibrul ecologic existent, deoarece pe terenul studiat nu există riscuri naturale şi antropice care ar putea influenţa negativ realizarea de construcţiilor.

2.8. Opţiuni ale populaţiei

Terenul supus studiului, trebuie să răspundă solicitărilor din partea beneficiarilor, de a realiza pe el, construcţii destinate pentru locuinţe, anexe ptr. locuinţe, împrejmuiri , constructii cu functiuni complementare zonelor de locuit şi reţele tehnico - edilitare.

3. PROPUNERI DE DEZVOLTARE URBANISTICĂ

3.1. Concluzii ale studiilor de fundamentare

Studiile de fundamentare ale P.U.Z.-ului reprezintă analiza pe domenii a problemelor de dezvoltare a zonei ce face obiectul lucrării, iar rezultatele acestor studii trebuie integrate în propunerile de organizare urbanistică a zonei.

Prin Regulamentul urbanistic propus, terenul studiat va face parte din U.T.R. 32 (zona locuinţe individuale Panduri- Voinigești).

Zona studiată este pretabilă pentru dezvoltarea ca zonă pentru locuinţe şi funcţiuni complementare (compatibile cu zona de locuinţe reglementată prin PUG Tg. Jiu).

Pe lângă aceste construcţii sunt necesare lucrări privind infrastructura: amenajare (modernizare )acces rutiere şi reţele tehnico-edilitare.

Terenurile sunt parcelate în loturi de forme și suprafețe diferite, impuse de forma actuală a proprietăților și poziția lor în zona studiată având în general suprafețe egale.

3.3. Valorificarea cadrului natural

Datorită lipsei acute de spaţii libere, construibile, din cadrul municipiului Tg.- Jiu, primăria este solicitată de foarte multe cerinţe privind includerea unor zone întregi de teren ca zone construibile în cadrul intravilanelor, atât al municipiului cât și al localităților componente.

Datorită poziţei amplasamentului studiat faţă de oraş şi a accesului carosabil lejer, rezultă ca fiind firească cerinţa proprietarilor de a face demersurile privind crearea tuturor condiţiilor proprice în vederea obţinerii autorizaţiilor de construire pe terenurile ce le deţin.

Pentru zona studiată datorită implementării noilor obiective se remarcă schimbări fundamentale ce afectează mediul de viaţă existent, influenţând elemente ale mediului înconjurător şi prin aceasta modificând interesul oamenilor faţă de zona respectivă – cerinţe, activităţi sau tendinţe specifice domeniului construcţiilor, ca de exemplu: accelerarea şi extinderea procesului de urbanizare.

Toate acestea se pot constitui ca surse de dezvoltare sau surse de dezechilibru şi risc, impunându-se de aceea atât analiza atentă şi anticiparea lor, cât şi regândirea, eventual restructurarea concepţiilor de proiectare din domeniul construcţiilor, arhitecturii şi urbanismului, astfel încât să se poată folosi oportunitatea şi totodată să fie evitate (sau reduse) consecinţele negative.

La iniţierea oricărui demers în acest domeniu este necesară o perfectă cunoaştere a realităţii.

3.4. Zonificarea teritoriului – reglementări, bilanţ teritorial, indicatori urbanistici

Principala funcţiune a zonei, grupată într-o singură unitate teritorială de referinţă este: - zonă de locuinţe și functiuni complementare ce poate fi inclusă în U.T.R. 32 (zona locuinţe individuale Panduri –Voinigești) din P.U.G.-ul municipiului Tg.-Jiu.

În prezent terenul este liber de construcţii.

Procentul de ocupare al terenului (POT) existent este 0,00%, iar coeficientul de utilizare al terenului (CUT) existent este 0,000.

Procentul de ocupare maxim al terenului (POT) propus/parcelă este de 35,00%, iar coeficientul de utilizare al terenului (CUT) propus/parcelă este de 0,35 – 1,05, ambele în corelare cu cele din P.U.G. mun. Tg.-Jiu, aprobat pentru zona UTR 32.

Bilanţul teritorial propus pentru terenul studiat este:

BILANŢ TERITORIAL
CONSTRUCŢII	6125,00 mp	35,00%
CIRCULAŢIE AUTO, TROTUARE	3.331,00 mp	19,03%
ALEI PIETONALE ÎN INTERIORUL LOTURILOR	620,00 mp	3,54%
SPAŢII VERZI TEREN AGRICOL IN INTRAVILAN	1300,00 mp 6124,00 mp	7,42% 35,01%
TOTAL	17.500,00 mp	100,00%

3.5. Căile de comunicaţie

Accesul la loturile studiate se va realiza prin intermediul accesului de servitute cadastrat cu o lățime de 9,00 m din strada Panduri, stradă asfaltată.

3.6. Dezvoltarea echipării edilitare

În prezent terenurile studiate în PUZ nu beneficiază de rețele edilitare.	În viitor, se propune realizarea unei reţele de gaze naturale prin prelungirea celei existente pe actuala stradă Panduri(rețea ce necesită prelungire până în dreptul accesului în zona studiată) și alimentare cu apă prin prelungirea celei existente pe strada Panduri , pe aceiași latura cu amplasamentul studiat.

3.7. Alimentarea cu apă

Pentru alimentarea cu apă se propune realizarea prelungirii reţelei stradale existente în zonă, în cadrul localității pe strada Panduri.

Traseul conductei şi diametrul ei urmează a fi stabilit prin proiectul de autorizare de construire, ce va trebui realizat prin grija beneficiarilor loturilor.

3.8. Canalizarea

Se propune realizarea unei canalizări stradale(pe strada din incinta amplasamentului) într-un viitor apropiat în condițiile realizării canalizării din toată zona din partea de sud-vest a orașului(zona Calea Severinului).

Până la realizarea acestei canalizări în cadrul localității, canalizarea menajeră de la construcţiile propuse se va branşa, cuplat sau individual, la fose septice individuale (conform notificării nr.10516 a Direcției de Sănătate Publică Gorj pentru zona învecinată), sau ministații ecologice iar apele pluviale se vor dirija, prin pantele terenurilor din incinte rigolele stradale și de aici către cel mai apropiat emisar din zonă.

Traseul conductei şi diametrul canalizării propuse, urmează a fi stabilit prin proiectul de autorizare de construire, ce va trebui realizat prin grija beneficiarului sau a Primăriei mun. Tg.- Jiu.

3.9. Alimentarea cu energie electrică

Racordarea la reţeaua de energie electrică se va face prin prelungirea reţelei electrice existente pe strada Panduri prin grija si din fondurile beneficiarilor sau a deținătorului acesteia.

Soluţia privind branşamentul electric va fi stabilită de către C.E.Z. sau de către o firmă autorizată, prin studii de specialitate.

3.10. Telecomunicaţii

Zona poate fi racordată la reţeaua de telefonie fixă care există în zona Panduri, iar telefonia mobilă Vodafone, Orange, Digi şi Telecom se recepţionează în bune condiţii. Zona poate beneficia de televiziune prin cablu prin prelungirea rețelei de cablu di zona Luncilor- Panduri.

3.11. Alimentarea cu căldură

Având în vedere tipul de clădiri ce urmează să fie realizate în zonă (în general construcţii izolate) încălzirea se va asigura prin sisteme individuale (centrale termice proprii pe gaze. electrice sau lemne, şeminee cu funcţionare pe combustibil solid – lemne).

3.12. Alimentarea cu gaze naturale

Pentru a realiza reţeaua de gaze naturale în zona studiată, se propune prelungirea reţelei stradale existente la nordul amplasamentului pe strada Panduri.

Traseul conductei şi diametrul ei urmează a fi stabilit prin proiectul de autorizare de construire, ce va trebui realizat prin grija beneficiarilor. Soluţia privind branşarea la reţeaua propusă va fi stabilită de către un proiectant sau o firmă autorizată, prin studii de specialitate.

3.13. Gospodărie comunală

Gospodărirea deşeurilor generate pe amplasament în timpul execuţiei investiţiilor propuse - tipurile şi cantităţile de deşeuri de orice natură rezultate.

Tipurile de deşeuri ce pot rezulta în timpul activităţii de execuţie sunt:

deşeuri din operaţiile de excavare;

deşeuri menajere;

Modul de gospodărire a deşeurilor şi asigurarea condiţiilor de protecţie a Mediului .

Gestionarea deşeurilor se va face cu respectarea legislaţiei în vigoare:

- deşeurile din operaţiile de excavare, reprezentate prin materialul

steril vor fi colectate şi transportate în locuri special amenajate indicate de firmele de salubritate, iar o parte vor fi stocate pe toatăperioada activităţii, iar la final, vor fi întrebuinţate la realizareasistematizării pe verticală ;

deşeurile menajere şi solide se vor colecta în containere speciale de incintă şi se vor preda către firmele autorizate;

- deşeurile de tip gospodăresc uscate şi umede vor fi colectate în containere închise, în pungi de plastic şi se depozitează în europubele, fiind colectate de firmele specializate cu care beneficiarii vor stabili contracte de evacuare a deşeurilor, sau se vor evacua periodic prin grija beneficiarilor în locurile indicate de către Primărie.

Gospodărirea substanţelor toxice şi periculoase.

Nu este cazul folosirii substanţelor toxice şi periculoase.

3.14. Protecţia mediului

Protecţia calităţii apelor

Apa de suprafaţă şi apa subterană nu va fi afectată de realizarea investițiilor propuse – locuinţe individuale, anexe (garaje), construcții cu functiuni complementare şi împrejmuiri ale terenurilor.

Prin activitatea de execuţie sau de funcţionare (prezenţa oamenilor la faţa locului cu maşini personale), calitatea apei din zonă nu va fi modificată pentru că nu se vor deversa reziduurile de carburanţi şi lubrefianţi pe teren, care să se infiltreze în pânza freatică, şi vor fi colectate şi depozitate corespunzător.

Apele din precipitaţii, vor fi dirijate prin pante de incintă spre rigolele stradale.

Protecţia aerului Prin activitatea de execuţie a investiţiilor propuse, calitatea aerului nu va fi modificată pentru că se vor respecta următoarele măsuri de prevenire a poluării:

- utilajele de excavare, încărcare şi transport ale eventualilor constructori vor avea revizia tehnică actualizată pentru ca emisiile de gaze de eşapare ale acestora să aibă un impact sub limitele admise supra factorilor de mediu;

mijloacele de transport vor circula în perimetru cu viteză redusă, pentru a nu ridica în atmosferă particule fine de praf;

dacă pe perioada execuţiei construcţiilor propuse şi vor fi perioade de secetă, beneficiarul va umecta drumurile de acces din incintă, apoi va spăla anvelopele roţilor înainte de ieşirea maşinilor pe drumurile publice.

Protecţia împotriva zgomotului şi vibraţiilor

Prin activitatea de execuţie, calitatea sunetului nu va fi modificată, pentru că se vor respecta următoarele măsuri de prevenire a poluării sonore:

- utilajele de excavare şi transport vor fi în bună stare tehnică pentru a nu emite zgomote la funcţionare peste limitele admise; nivelul de zgomot rezultat din acţiunea mijloacelor mecanice şi a utilajelor este nesemnificativ, având în vedere poziţia izolată a obiectivului;

- mijloacele de transport folosite în perioada de construire vor circula în zona loturilor numai între orele 08,00 – 18,00 pentru a nu deranja locuitorii din vecinătățile imediate.

Protecţia împotriva radiaţiilor

Prin activitatea de execuţie sau prin activitatea propusă nu se emană în mediul înconjurător substanţe radiocative sau toxice, pentru că nu se utilizează nici un fel de surse de radiaţii.

Protecţia solului şi a subsolului

Pentru reducerea efectelor nefavorabile asupra solului şi subsolului se vor lua următoarele măsuri:

- solul fertil se va colecta separat de restul materialului excavat şi se va depozita corespunzător, pe o suprafaţă special amenajată:

- la clădirile propuse cu demisol, conturul acestora va avea geometria stabilită prin D.T.A.C.

La finalizarea lucrărilor sunt propuse următoarele:

- materialul steril stocat va fi redistribuit pe taluzele finale, pentru realizarea unei geometri stabile;

- solul vegetal colectat şi depozitat anterior va fi refolosit pentru refacerea păturii de sol vegetal afectate de circulaţia maşinilor grele cât şi pentru realizarea sistematizării verticale a zonei.

Protecţia aşezărilor umane şi a locuitorilor

Prin lucrările propuse, locuitorii din zonă, vor fi afectaţi în mică măsură, în ceea ce priveşte poluarea din timpul execuţiilor, dar prin măsurile de prevenire impuse, acestea vor fi reduse la limitele admise de normele în vigoare. Pentru conservarea patrimoniului local, beneficiarii, pe întreaga perioadă de desfăşurare a programului de execuţie (de realizare a construcțiilor), va urmări eventualitatea descoperirii de material arheologic.

3.15. Obiective de utilitate publică

Având în vedere că toate terenurile din zona studiată sunt proprietate particulară şi corelând cu interesele acestora, pe amplasamentul studiat nu sunt propuse obiective de utilitate publică.

4. CONCLUZII

Faţă de analiza efectuată şi reglementările enunţate se pot desprinde următoarele concluzii:

terenul studiat este proprietate privată în proportie de 100 %,

amplasamentul studiat este supus opţiunii proprietarilor terenulrilor, în corelare cu vecinătăţile existente;

se propune funcţiunea de locuire ca funcţiune dominantă și funcțiuni complementare, funcţiune care se regăseşte în vecinătate, în toată zona intravilanului aprobat al U.T.R. 32(zona locuinţe Panduri- Voinigești) din P.U.G. mun. Tg.- Jiu;

se pot realiza anexe gospodăreşti izolate sau cuplate;

se propune realizarea de construcţii cu un regim de înălțime de la D+ P+1E sau D+P+M.;

se propune realizarea infrastructurii care se va compune din modernizare drum servitute, alei pietonale, rigole stradale şi reţele tehnico-edilitare;

Pentru stabilirea regimului de înălţime s-a avut în vedere:

destinaţia clădirilor;

cerinţele proprietarilor;

efectele compoziţionale;

realizare front stradal unitar.

Criteriile în baza cărora s-a stabilit regimul de aliniere al construcţiilor au fost următoarele:

regimul de înălţime al construcţiilor;

asigurarea vizibilităţii maxime;

efecte compoziţionale.

În aceste condiţii şi datorită vecinătăţilor (zonă liberă, fără construcţii), reglementările impuse pentru zona studiată, vor respecta reglementările generale din U.T.R. 32, stabilite în P.U.G. municipiul Tg.- Jiu, dimensionarea şi poziţionarea construcţiilor urmând a fi stabilite concret, la momentul autorizării lor, la faza D.T.A.C.

Acestea vor respecta aceleaşi reglementări prin P.O.T. şi C.U.T. satabilit prin acest P.U.Z.

împrejmuirilor transparente – compuse din lacre metalice sau lemn de 1,40 m şi soclu de 60 cm din zidărie.

Sunt permise amenajări exterioare tip mobilier urban din piatră şi lemn cu h maxim = 60 cm.

Faţă de vecinătăţile loturilor, se împun distanțele prevăzute de codul civil, - 2,00 m faţă de limite (la pereții cu fenetrație); 0,60 m faţă de limite (a pereților fără fenetrație) sau minim ½ din h maxim între clădiri conform prevederilor noului cod civil.

Prin PUZ se prevede o distanță de 3,00 m față de limitele laterale ale loturilor ptr. locuințe și prevederile codului civil ptr. anexe.

Se va respecta o distanță de minim 3,00 ml față de limitele laterale de proprietate ptr. locuințe și prevederile codului civil ptr. anexe.

Etapele de intervenţie sunt următoarele:

trecerea la realizarea lucrărilor de echipare edilitară în zonă (în mod deosebit alimentarea cu apă potabilă, gaze, energie electrică);

viabilizarea zonei prin modernizarea căii rutiere de acces auto şi pietonal;

realizarea împrejmuirilor loturilor stabilite odată cu autorizarea constructiilor.

PROCEDURA DE AVIZARE – APROBARE

Prezentul Plan Urbanistic Zonal (P.U.Z.) aprobat devine instrument tehnic în activitatea Consiliului Local. Acesta, împreună cu Proiectul de Autorizare a Construcţiei (D.T.A.C.) vor sta la baza emiterii autorizaţiilor de construire. Pentru aprobarea P.U.Z. este necesară obţinerea avizelor organismelor centrale şi teritoriale interesate, menţionate în Certificatul de Urbanism.

Pentru obţinerea avizelor, elaboratorul P.U.Z. pune la dispoziţia beneficiarului documentaţiile specifice (exemplare complete sau extrase, după caz) înaintarea lor se va face către emitenţi, în următoarea procedură:

Obţinerea avizelor de la organele teritoriale pentru utilităţi şi de la Consiliul local al mun. Tg.- Jiu;

Eventualele completări solicitate de emitenţii avizelor se introduc în P.U.Z., prin grija elaboratorului.

Ultima etapă o reprezintă aprobarea P.U.Z.

Aceasta se face în şedinţa Consiliului Local al mun. Tg.- Jiu, prin prezentarea documentaţiei şi avizelor obţinute.

Actul de aprobare a P.U.Z. îl reprezintă Hotărârea Consiliului Local al municipiului Tg.- Jiu. Pe baza P.U.Z. aprobat se poate trece la elaborarea Proiectelor de Autorizare a Construcţiilor (DTAC-uri).

Întocmit, Șef proiect,

c. Arh. Ion Teodorescu Arh. Pasăre Viorel Dorel

REGULAMENT DE URBANISM

CUPRINS-

1. Rolul regulamentului local de urbanism

2. Domeniul de aplicare

Reguli de bază privind modul de ocupare a terenurilor şi

de realizare a construcţiilor la nivelul mun. Tg.- Jiu,

zona Panduri- Voinigești.

4. Condiţii de amplasare şi conformare a construcţiilor

5. Reguli privind modul de ocupare a terenurilor şi de realizare

a construcţiilor la nivelul zonelor stabilite pentru zona

Panduri- Voinigești.

1. ROLUL REGULAMENTULUI LOCAL DE URBANISM

Regulamentul Local de Urbanism este o documentaţie cu caracter de reglementare, care conţine prevederi referitoare la modul de utilizare a terenurilor, de realizare şi utilizare a construcţiilor pe întreg teritoriul unei zone studiate – în cazul nostru al UTR- lui 32, zona de locuințe individuale Panduri- Voinigești, mun. Tg.-Jiu, jud. Gorj.

Normele propuse în Regulamentul Local de Urbanism al zonei studiate se regăsesc în Regulamentului Local de Urbanism aferent Planului Urbanistic General al mun. Tg.- Jiu, UTR 32, elaborat de către S.C. URBANPROIECT S.A. Bucureşti, în prezent în curs de actualizare.

Normele menţionate în prezentul Regulament Local de Urbanism au fost elaborate în conformitate cu prevederile H.G.R. nr. 525/1996 actualizată, pentru aprobarea Regulamentului General de Urbanism şi Legeanr. 50/1991 modificată şi republicată, privind autorizarea executării lucrărilor de construcţii, precum şi a normelor de aplicare a acesteia.

În acelaşi timp Regulamentul de Urbanism din prezentul PUZ pentru zonă ce va face parte din UTR 32 din PUG Tg.- Jiu s-a făcut în strânsă corelare cu celelalte acte normative specifice şi complementare care au legătură cu activitatea de amenajare a teritoriului şi urbanism, după cum urmează:

Codul Civil.

Legea nr. 350/2001 privind amenajarea teritoriului şi urbanismul, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 373 din 10 iulie 2001, cu modificările ulterioare.

Legea nr.50/1991 privind autorizarea executării lucrărilor de construcţii, republicată cu modificările ulterioare.

Legea nr. 18/1991 privind fondul funciar republicată cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 215/2001 - Legea administraţiei publice locale, cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 10/1995 privind calitatea în construcţii republicată cu modificările ulterioare.

Legea nr. 137/1995 privind protecţia mediului, cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 7/1996 - Legea cadastrului şi a publicităţii imobiliare cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 107/1996 - Legea apelor, cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 33/1994 privind exproprierea pentru cauză de utilitate publică.

Legea nr. 213/1998 privind proprietatea publică şi regimul juridic al acesteia, cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 54/1998 privind circulaţia juridică a terenurilor.

Legea nr. 71/1996 privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului naţional - Secţiunea I - Căi de comunicaţie.

Legea nr. 171/1997 privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului naţional - Secţiunea a II-a - Apa.

Legea nr. 5/2000 privind aprobarea Planului de amenajare a teritoriului naţional - Secţiunea a III-a - Zone protejate.

Legea nr. 351/2001 privind aprobarea Planului de Amenajare a Teritoriului Naţional - Secţiunea a IV-a – Reţeaua de localităţi.

Legea nr. 575/2001 privind aprobarea Planului de Amenajare a Teritoriului Naţional - Secţiunea a V-a - Zone de risc natural.

Legea nr. 422/2001 privind protejarea monumentelor istorice cu modificările şi completările ulterioare.

Legea nr. 451/2002 pentru ratificarea Convenţiei europene a peisajului, adoptată la Florenţa la 20 octombrie 2000.

Legea nr. 184/2001 privind organizarea si exercitarea profesiei de arhitect – republicată .

Ordonanţa de Urgenţă a Guvernului nr.12/1998 privind transportul pe căile ferate române şi reorganizarea Societăţii Naţionale a Căilor Ferate Române, aprobată prin Legea nr. 89/1999.

Ordonanţa de Urgenţă a Guvernului nr. 236/2000 privind regimul ariilor naturale protejate, conservarea habitatelor naturale, a florei şi a faunei sălbatice, aprobată prin Legea nr. 462/2001.

Hotărârea Guvernului nr. 525/1996 pentru aprobarea Regulamentului general de urbanismcu modificările ulterioare.

Hotărârea Guvernului nr. 162 / 2002 privind depozitarea deşeurilor.

Hotărârea Guvernului nr. 1076/2004 privind stabilirea procedurii de realizare a evaluării de mediu pentru planuri şi programe.

Hotărârea Guvernului nr. 540/2000, privind aprobarea încadrării în categorii funcţionale a drumurilor publice şi a drumurilor de utilitate privată deschise circulaţiei publice cu modificările şi completările ulterioare.

Hotărârea Guvernului nr. 101/1997 pentru aprobarea Normelor speciale privind caracterul şi mărimea zonelor de protecţie sanitară.

Hotărârea Guvernului nr. 31/1996 pentru aprobarea metodologiei de avizare a documentaţiilor de urbanism privind zone şi staţiuni turistice şi a documentaţiilor tehnice privind construcţiile în domeniul turismului.

Hotărârea Guvernului nr. 62/1996 privind aprobarea Listei obiectivelor de investiţii şi de dezvoltare, precum şi a criteriilor de realizare a acestora, pentru care este obligatoriu avizul Statului Major General.

Hotărârea Guvernului nr. 1519/2004 pentru aprobarea Regulamentului privind dobândirea dreptului de semnătură pentru documentaţiile de amenajare a teritoriului şi de urbanism şi a Regulamentului referitor la organizarea şi funcţionarea Registrului Urbaniştilor din România, publicată.

Ordinul Ministrului Apărării Naţionale, Ministrului Lucrărilor Publice şi Amenajării Teritoriului, Ministrului de Interne şi al Directorului Serviciului Român de Informaţii nr. 30/34/3422/4221/1995 pentru aprobarea precizărilor privind avizarea documentaţiilor de urbanism şi amenajarea teritoriului, precum şi a documentaţiilor tehnice pentru autorizarea executării construcţiilor.

Ordinul Ministrului, Apelor şi Protecţiei Mediului nr. 860/2002 pentru aprobarea Procedurii de evaluare a impactului asupra mediului şi de emitere a acordului de mediu, cu completările şi modificările ulterioare

Ordinul Ministrului Sănătăţii nr. 119/2014 pentru aprobarea Normelor de igienă şi a recomandărilor privind mediul de viaţă al populaţiei.

Ordinul Ministrului Transporturilor nr. 43/1998 pentru aprobarea Normelor privind încadrarea în categorii a drumurilor naţionale.

Ordinul Ministrului Transporturilor nr. 45/1998 pentru aprobarea Normelor tehnice privind proiectarea, construirea şi modernizarea drumurilor.

Ordinul Ministrului Transporturilor nr. 46/1998 pentru aprobarea Normelor tehnice privind stabilirea clasei tehnice a drumurilor publice.

Ordinul Ministrului Transporturilor nr. 47/1998 pentru aprobarea Normelor tehnice privind amplasarea lucrărilor edilitare, a stâlpilor pentru instalaţii şi a pomilor în localităţile urbane şi rurale.

Ordinul Ministrului Transporturilor nr. 49/1998 pentru aprobarea Normelor tehnice privind proiectarea şi realizarea străzilor în localităţile urbane.

Ordinul Ministrului de Interne nr. 791/1998 pentru aprobarea Normelor metodologice de avizare şi autorizare privind prevenirea şi stingerea incendiilor.

Ordinul Ministrului de Interne nr. 775/1998 pentru aprobarea Normelor generale de prevenire şi stingere a incendiilor

Ordinul Ministrului Lucrărilor Publice, Transporturilor şi Locuinţei pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a Legii nr. 50/1991 privind autorizarea executării lucrărilor de construcţii, republicată, cu modificările şi completările ulterioare

Ordinul Ministrul Administraţiei Publice nr. 534 /2001 privind aprobarea Normelor tehnice pentru introducerea cadastrului general cu modificările ulterioare.

Ordinul Ministrului Industriei şi Resurselor nr. 371/2002 pentru aprobarea normativelor şi prescripţiilor tehnice specifice zonelor de protecţie şi zonelor de siguranţă aferente Sistemului naţional de transport prin conducte al produselor petroliere cu modificările ulterioare.

Ordinul Ministrului Apelor, Pădurilor şi Protecţiei Mediului nr. 462 /1993 pentru aprobarea Condiţiilor tehnice privind protecţia atmosferică şi Normelor metodologice privind determinarea emisiilor de poluanţi atmosferici produşi de surse staţionare.

2. DOMENIUL DE APLICARE

Conform HGR 525 modizicată și republicată ,” Parcelarea ” este operaţiunea de divizare a unei suprafeţe de teren în minimum 4 loturi alăturate, în vederea realizării de noi construcţii.

(2) Autorizarea executării parcelărilor, în baza prezentului regulament, este permisă numai dacă pentru fiecare lot în parte se respecta cumulativ următoarele condiţii:

a) front la strada de minimum 8 m pentru clădiri înșiruite şi de

minimum 12 m pentru clădiri izolate sau cuplate;

b) suprafaţa minima a parcelei de 150 mp pentru clădiri insiruite si,

respectiv, de minimum 200 mp pentru clădiri amplasate izolat sau cuplate;

c) adâncime mai mare sau cel puţin egala cu lăţimea parcelei.

(3) Sunt considerate loturi construibile numai loturile care se încadrează în prevederile alin. (2).

Planul Urbanistic Zonal, ce se va încadra în prevederile UTR 32 Tg.-Jiu împreună cu Regulamentul Local de Urbanism al acestei zone cuprinde norme obligatorii pentru autorizarea executării construcţiilor pe orice categorie de terenuri în limitele teritoriului studiat.

În conformitate cu prevederile Planului Urbanistic General al mun. Tg.- Jiu (Memoriu General şi Planşa de Reglementări) zona studiată este situată în extravilanul aprobat al municipiului cu obligativitatea întocmirii PUZ.

Terenul este situat în zona de sud-vest a municipiului Tg.- Jiu.

Acest teren necesită schimbarea categoriei de folosinţă din teren arabil și pășune în teren curţi-construcţii. Funcţiunea dominantă propusă este locuirea, iar zona conform prevederilor prezentului PUZ, va fi destinată pentru locuinţe şi construcții cu funcţiuni complementare.

3. REGULI DE BAZĂ PRIVIND MODUL DE OCUPARE A TERENULUI ŞI DE REALIZARE A CONSTRUCŢIILOR LA NIVELUL MUN. TG.- JIU, zona UTR 32.

Regulile de bază sunt cele stabilite - şi aprobate - în Capitolul II al Regulamentului de Urbanism al mun. Tg.- Jiu pentru UTR 32.

4. CONDIŢII DE AMPLASARE ŞI CONFORMARE A CONSTRUCŢIILOR

Condiţiile de amplasare şi conformare a construcţiilor vor respecta prevederile Regulamentului de Urbanism al mun. Tg.- Jiu, capitolul III, cu următoarele domenii de aplicare:

Reguli de amplasare şi retrageri minime obligatorii- ;

Reguli cu privire la asigurarea acceselor obligatorii;

Reguli cu privire forma şi dimensionarea terenului şi ale construcţiilor;

Reguli cu privire la amplasarea de parcaje, spaţii verzi şi împrejmuiri.

5. REGULI PRIVIND MODUL DE OCUPARE A TERENURILOR ŞI DE

REALIZARE A CONSTRUCŢIILOR LA NIVELUL ZONEI STUDIATE

5.1. Generalităţi

a. Funcţiunea dominantă a zonei va fi cea de locuire și funcțiuni complementare prevazută de regulamentul de urbanism prin intermediul UTR 32 zona de locuințe individuale Panduri-Voinigești.

b. Funcţiunile complementare admise ale zonei, sunt:

accese pietonale;

accese carosabile, parcaje, anexe (garaje, bucătării de vară, chioșcuri de grădină, etc.);

spaţii verzi amenajate;

reţele tehnico – edilitare şi construcţii aferente;

piscine.

Spații comerciale și de prestări servicii(cele care nu produc noxe, zgomote și vibrații, poluare fonică care să producă disconfort locuitorilor zonei);

Spații medicale etc.

c. Utilizări permise:

construcţii pentru locuinţe, de tip urban, cu regim de înălţime D+ P +1E cu variaţiuni gen D+P+M sau D+P+1E (maxim 3 nivele), având Hmax la coamă = 13,00 m;(2 x 3,00m/nivel + aprox.0,60 m elevație + aprox. 3,00m acoperiș(coamă)= 10,00m.

amenajări spaţii verzi, alei pietonale şi carosabile;

reţele tehnico – edilitare necesare.

d. Utilizări permise cu condiţii:

Pentru construcţii atipice sau cu amplasări în cadrul parcelei, diferit de cele stabilite în prezentul PUZ, se vor elabora PUD–uri (conform legilor în vigoare).

e. Interdicţii permanente:

Sunt interzise următoarele tipuri de activităţi:

industriale sau alte tipuri de activităţi care generează noxe sau prezintă riscuri tehnologice şi care nu sunt direct legate de activitatea permisă în zonă;

creşterea animalelor sau păsărilor peste nr. admis de normele sanitare care pot genera deprecieri ale calităţii aerului (miros, zgomot, etc.);

comerţ sau prestări servicii desfăşurate în construcţii provizorii.

Este interzis realizarea de:

- construcții la o distanță mai mică față de limita de proprietate dinspre strada de servitute , retragere obligatorie prevăzută prin prezentul PUZ.

- construcţii care, prin conformare, volumetrie sau aspect exterior intră în contradicţie cu aspectul general existent sau viitor al zonei;

- construcţii (coteţe, grajduri, etc.) pentru creşterea animalelor sau păsărilor.

CONDIŢII DE AMPLASARE ŞI CONFORMARE A CONSTRUCŢIILOR

Reguli de amplasare şi retrageri minime obligatorii

f. Amplasarea faţă de drumurile publice

Se va respecta distanţa minimă impusă în prezentul P.U.Z. faţă de limita la accesul carosabil propus.

g. Amplasarea faţă de aliniament – se va face cu respectarea distanţei de min. de 3,00m. Aceste distanțe au fost impuse de necesitatea respectării prevederilor impuse de normele sanitare.

h. Amplasarea în interiorul parcelei – conform Regulamentului General de Urbanism aferent PUG şi a Regulilor de bază cuprinse în Regulament precum şi a Codului Civil. Se va respecta o distanță de minim 3,00 ml față de limitele laterale de proprietate ptr. locuințe și prevederile codului civil ptr. anexe.

REGULI CU PRIVIRE LA ASIGURAREA ACCESELOR OBLIGATORII

i. Accese carosabile – se încadrează Regulamentului General de Urbanism aferent PUG mun. Tg.- Jiu şi a Regulilor de bază;

● Accese la parcele:

- cele cu o lungime de maximum 100 m - minimum 2 benzi (total 7 m), cu trotuar cel puţin pe o latura şi supralargiri pentru manevre de întoarcere la capăt.

j. Accese pietonale – se încadrează Regulamentului General de Urbanism aferent PUG mun. Tg.- Jiu şi a Regulilor de bază;

REGULI CU PRIVIRE LA ECHIPAREA TEHNICO – EDILITARĂ

k. Racordarea la reţelele tehnico – edilitare propuse

– racordarea construcţiilor se va face la reţelele propuse în baza unor proiecte de specialitate întocmite de proiectanţi autorizaţi la fazele DTAC și PT;

l. Realizarea de reţele tehnico – edilitare

–reţelele tehnico – edilitare se vor realiza în baza unor proiecte de specialitate întocmite de proiectanţi autorizaţi ca extinderi a reţelelor existente pe strada Panduri.;

REGULI CU PRIVIRE LA FORMA ŞI DIMENSIUNILE TERENULUI ŞI CONSTRUCŢIILOR

m. Parcelare

– terenul studiat are o suprafaţă de 17.500 mp (100%);

Forma și dimensiunile loturilor sunt aproape identice având deschiderea la stradă dictată adâncimea trenului propus pentru lotizare 18,40 și 19 ml.

n. Înălţimea construcţiilor

Autorizarea executării construcţiilor se face cu respectarea înăltimii medii a clădirilor învecinate şi a caracterului zonei.

In sensul prezentului regulament, clădiri imediat învecinate sunt cele amplasate alăturat, de aceeaşi parte a străzii.

Fac excepţie de la prevederile aliniatului precedent, construcţiile care au fost cuprinse într-un plan urbanistic zonal, aprobat conform legii.

– în funcţie de regimul de înălţime D+ P+1E, Hmaxim admis al zonei este de aproximativ 10,00 m;

o. Aspectul exterior al construcţiilor

Autorizarea executării construcţiilor este permisă numai dacă aspectul lor exterior nu contravine funcţiunii acestora şi nu depreciaza aspectul general al zonei.

Autorizarea executării construcţiilor care, prin conformare,

volumetrie şi aspect exterior, intra în contradicţie cu aspectul general al zonei şi depreciaza valorile general acceptate ale urbanismului şi arhitecturii, este interzisă.

– se admit forme şi volumetrii variabile.

p. Procentul de ocupare a terenului

Conform prezentului regulament, procentul maxim de ocupare a terenurilor se stabileşte în funcţie de destinaţia zonei în care urmează sa fie amplasata construcţia şi de condiţiile de amplasare în cadrul terenului, după cum urmează:

2.1. - Destinaţia zonei în care urmează sa fie amplasata construcţia:

2.1.5. - Zone rezidenţiale

- zona exclusiv rezidentiala cu locuinţe de la D+P+1E = 35%

Modificarea prin planuri urbanistice zonale de zone ale unei unităţi teritoriale de referinţă, stabilite prin reglementări aprobate prin Planul urbanistic general(prevederile prezentului PUZ), poate fi finanţată de persoane juridice şi/sau fizice.

– procentul de ocupare a terenului exprimă raportul dintre suprafaţa construită şi suprafaţa terenului considerat.

Se va respecta P.O.T. maxim admis de 35,00% / parcelă.

r. Coeficientul de utilizare a terenului - coeficientul de utilizare a terenului exprimă raportul dintre suprafeţele adunate ale tuturor nivelelor (= suprafaţa desfăşurată) şi suprafaţa terenului considerat.

În această situaţie, coeficientul de utilizare a terenului (CUT) propus de noua reglementare nu îl va putea depăşi pe cel aprobat iniţial (cel pentru UTR 32)cu mai mult de 20%, o singură dată.

Se va respecta C.U.T, între 0,35 şi 1,05.

Coeficienții prezentați mai sus au rezultat ca urmare a bilațului rezultat din organizarea loturilor.

REGULI CU PRIVIRE LA AMPLASAREA DE PARCAJE, SPAŢII VERZI ŞI ÎMPREJMUIRI

s. Parcaje

– se vor realiza parcări în interiorul parcelelor.

ş. Spaţii verzi şi plantate

Conform HGR 525/1966 republicată:

Pentru construcţiile de locuinţe vor fi prevăzute spaţii verzi şi plantate, în funcţie de tipul de locuire, dar nu mai puţin de 2 mp/locuitor.

Spaţiile verzi se vor realiza în interiorul parcelelor conform prezentului PUZ, în procent de aproximativ 7,42%, funcție de opțiunile proprietarilor.

t. Împrejmuiri

– conform Regulamentului General de Urbanism aferent PUG mun. Tg.- Jiu şi a Regulilor de bază cuprinse în Regulament.

Este permisă realizarea de împrejmuiri care nu intră în contradicţie cu aspectul general al zonei, şi nici nu degradează în vreun fel valorile acceptate ale arhitecturii, urbanismului şi peisajului înconjurător.

Sunt permise realizarea împrejmuirilor transparente – compuse din lacre metalice sau lemn de 1,40 m şi soclu din zidărie, de 60 cm, la limitele de teren de la stradă şi drumul de servitute propus şi împrejmuiri opace cu înălţimea h= 2,00 m la limitele laterale sau spate ale loturilor studiate, în prezentul P.U.Z.

Sunt permise amenajări exterioare tip mobilier urban executate cu materiale autohtone precum piatra şi lemn cu hmaxim = 60 cm.

Întocmit, șef proiect

c.Arh. Ion Teodorescu arh. Pasăre Viorel Dorel